Politico: Белгия се подготвя за нова битка за Брюксел
![Politico: Белгия се подготвя за нова битка за Брюксел](https://i.id24.bg/i/1992644.webp)
©
Председателят на "Влаамс Беланг" Том Ван Грикен не крие амбицията си да откъсне Фландрия, нидерландскоговорящия север на страната, от останалата част на Белгия и да създаде независима държава, което ще доведе до разделяне на страната по езиков признак.
"Вярваме, че Белгия е насилствен брак", заявява Ван Грикен и допълва, че нидерландският език е бил потискан от Брюксел в продължение на двеста години.
Въпреки това има едно огромно препятствие пред амбицията на Ван Грикен, тъй като възниква въпросът какво да се прави с белгийската столица, предимно френскоговорящ град.
Езиковото разделение в Белгия е източник на разногласия поне от края на Средновековието, когато френскоговоряща аристокрация управлява размирното фламандско население.
Самият Брюксел е основан като малка римска крепост на река Сене - или De Zenne rivier на нидерландски език, който е доминиращ в региона, докато херцогство Бургундия не поема контрола през XV в. и не въвежда френския като език на благородниците и администрацията.
Завладяването в края на XVIII в. от Наполеон допълнително утвърждава езика на Молиер. Когато през 1830 г. Белгия става независима държава, в столицата доминира франкофонската средна класа. В продължение на почти един век френският език остава доминиращ в страната, въпреки че повечето граждани говорят само нидерландски, което посява семената на националистическия отпор.
В средата на 20-ти век езиковите права са разширени, а разделенията са кодифицирани. Властите обикалят от врата на врата и питат хората какъв език говорят, след което разделят страната по съответния начин: Фландрия на север, франкофонска Валония на юг и малка немскоговоряща общност на изток.
Столицата Брюксел получава специален статут: официално двуезична, но де факто френскоезична - с нидерландскоезични общности около нея.
Напреженията по езиковия въпрос са в основата на белгийската история. И никъде усещането за фламандска обида не е по-остро, отколкото в столицата, където само 15% от населението говори нидерландски, а броят им продължава да намалява.
Езиковият спор предизвика голяма политическа криза през 2010 г., когато Александър дьо Кро, настоящият белгийски министър-председател, свали правителството заради несъгласия относно политическите права на френскоговорящите граждани извън столицата.
пон | вто | сря | чтв | пет | съб | нед |
---|---|---|---|---|---|---|
1 | ||||||
2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 |
16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 |
23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 | 29 |
30 |
Зеленски анонсира последната си среща с Байдън, ще обсъждат удари...
20:49 / 07.09.2024
CNN: Украинските "дронове-дракони" обсипват с разтопен метал руск...
20:28 / 07.09.2024
Буданов очаква нови рокади в руското МО: Десните движения в Русия...
19:43 / 07.09.2024
Хиляди протестират във Франция след назначаването на Мишел Барние...
17:03 / 07.09.2024
BILD: ВСУ монтираха АК-47 "Калашников" на дрон и използват летящи...
16:18 / 07.09.2024
CNN: Руско секретно звено подготвя потенциални саботажни на свето...
13:50 / 07.09.2024
Актуални теми