Стойчо Кацаров, бивш служебен министър на здравеопазването, в интервю за предаването "България, Европа и светът на фокус" на Радио "Фокус"
Месец след обявената Стратегия за детско здравеопазване, педиатрията във Враца остана без Детско отделение. Защо се стигна според вас до тук, г-н Кацаров?
Има две причини. Едната е генерална. Тя е в това, че заплащането на труда на педиатрите изостава от това на другите лекари. Това води до по-малък интерес към тази специалност от студентите. И другата причина вероятно е лошо управление на самата болница.
Знаем, че след десетки години и професионален опит основните им заплати на тези лекари е била около 1 400 лева. Г-н Кацаров, и знаем, че се стигна до това Педиатриата на 15 август беше затворена, а всички лекари, които са работили в отделението са излезли в годишен отпуск за две седмици. Какво трябва да направим в случая, държавата какво трябва да направи? Защото тука става въпрос за децата ни, които са бъдещето.
Да. Според мен първото, което трябва да направи, е да прехвърли тези областни болници, своя дял да го прехвърли на общините, да даде възможност на Община Враца да се грижи за болницата си.
Да, кметът увери, че се прави всичко възможно.
Да, да. Тази концепция - министърът на здравеопазването да отговаря за болници в както е случаят във Враца, в Сливен, в Ямбол, в Добрич, това е лоша концепция. Той няма никаква представа там добре ли си лекуват хората, не се ли лекуват добре, как е организиран процесът. Много по-заинтересовани от това да се грижат за болницата са хората на място. Затова според мен първата и най-важна стъпка е държавата да прехвърли своите дялове на съответствие общини, да им даде възможност те да се грижат за болниците, те да избират ръководства на болниците, да помагат на болницата, ако щете и финансово, организационно и или по друг начин.
А това смятам, че е най-важната стъпка и с резултат на нея вероятно част от проблемите, за които непрекъснато говорим, защото това не е само Детското отделение във Враца, преди това беше Ловеч, преди това беше някой друг, нали, тези съобщения идват непрекъснато. Така че за мен важна стъпка за решаването на много от тези проблеми е да се прехвърлят областните болници на общините, още повече така ще се изпълни решение на Конституционния съд от преди близо 20 години, което така и не е изпълнено до този момент.
Как разбирате вие идеята за това детското здраве да бъде национален приоритет?
Аз го разбирам така: Като се увеличат средствата за лечение на деца. Така я разбирам. Преди 20 години, ако си спомняте, говорехме за това колко важно е да има повече кардиологични болници и отделения, тъй като процентът на смъртност от инфаркт и сърдечно-съдови заболявания е много висок. Така или иначе бяха увеличени цените на медицинските услуги в областта на кардиологията, на кардиохирургията, на инвазивната кардиология. Някой от тях надминаха и средноевропейските цени, в резултат на това страната се покри с кардиологични болници, с кардиологични отделения. Може би сме №1 в Европа по така лесен достъп до много високо специализирана кардиологична помощ в момента. Това стана само благодарение на повишение на цените. Значи с повишението на цените на услугите за деца, на медицинските помощ за деца, можем да очакваме аналогичен ефект и с клиниките и отделенията по детски болести в цялата страна.
Националната мрежа за децата осъди, знаем, Министерството на здравеопазването да представи публично Стратегията за детското здравеопазване и плана за детската болница. Според магистратите, отговорът, който министерството е изпратило на организацията по повод на запитвания по тези теми, е твърде общ и лишен от конкретика. Защо е важно и важно ли е според вас Стратегията за детско здравеопазване да излезе на светло?
Според мен те поначало стратегиите се правят за това, за да са достъпни до хората, не само за да се да се видят и обсъдят, защото в крайна сметка тези стратегии се изпълняват от хората. Ако те не знаят какво пише в документа, как да изпълняват дадена стратегия? Така че това е важно. Не знам поради каква причина не я предоставят.
Г-н Кацаров, болницата с над 50% държавно участие до края на годината ще имат стандарти, чрез които ще се преодолеят различията в заплащането на лекарите. Трябва да се прецени какъв ще е маржът, обяви здравният министър Христо Хинков, съответно най-ниската и най-високата заплата. Постижимо ли е това според вас да се регулира на този етап и ще доведе ли до желания резултат?
Всичко може да се направи. Аз лично съм привърженик на свободния пазар и на свободната стопанска инициатива и смятам, че най-добре за пазара на труда е държавата да не се меси в него. Тази регулация на възнагражденията да следва търсенето и предлагането на работната сила, а не да се определя по някакъв начин от администрацията. Защото каквато и заплата да определите, и с най-добри намерения да помогнете на системата, каквато и заплата да определите, вие постигате някаква уравниловка между хората.
Когато казвате нека да бъде минималната заплата 1000 лева, или максималната заплата 2000 лева вие уравнявате доходите на хора, но това са хора, които имат различен принос към продукта или услугите, които произвеждат, и ще бъде несправедливо, ако получават еднакво възнаграждение. Справедливо е който работи по-добре, дава по-добър продукт и по-качествена услуга, да получи по-голямо възнаграждение.
Затова мисля, че най-добрият начин е свободният пазар да определи възнагражденията. Действително ние имаме проблем, нашата страна и нашето здравеопазване имат проблем с огромната разлика в заплатите в отделните болници, и това кара министърът да търси подобен тип решения. Но според мен, ако си потърсят пазарни решения, ще си постигне по-добър и по-траен ефект отколкото така механично.
Знаем, че проблемите в сектора са много и неразрешавани далеч във времето. Ако вие трябва да изброите най-ключовите и нуждаещи са от промяна, кои са те, г-н Кацаров, за вас?
Най-големият проблем на здравната система е това, че потребителят на услугата, в случая пациентите, са някак си извадени от нея. Въпреки че ние като потребители предплащане медицинската помощ чрез осигуровките си, чрез данъците си, на практика ние по никакъв начин не участваме във вземането на решения. И кажи речи никой не се интересува от това дали сме доволни от медицинската помощ, от медицинското обслужване или не сме доволни.
И Здравната каса, и лечебните заведения, и Лекарския съюз се договорят размера, разпределят парите ни, а някак си потребителят остава в страни от системата. Това според мен е най-големият проблем, който влече след себе си страшно много други проблеми. Затова аз мисля, че ако се търси приоритетно коя е най-важната тема, която трябва да се разреши в близко бъдеще, това е действително потребителят да заеме полагащото му се място в тая система, пациентът да влезе в центъра на тази система. И това може да звучи като клише, но той има много ясни и конкретни измерения: Пациентът ще влезе в системата когато нещата започнат да зависят от него, това дали е доволен или не е доволен от обслужването, от неговия избор, възможността му да избира къде да се лекува, при кого да се лекува и т.н.
Държавата би могла много да помогне на този процес, от една страна като либерализира здравната система, като стимулира конкуренцията между лекарите и лечебните заведения, като следи за спазването на честната конкуренция и да не позволява да се фалшифицира документи, да се източват пари от Здравната каса, и нещо много важно: Като се ангажира с мерки за мониториране на безопасността на пациентите по време на лечебния процес.
Една абсолютно неразвита и даже незасягана до този момент тема в нашия страна е темата за безопасността на пациентите по време на лечението. И само за да илюстрирам колко е важна, тъй като при нас нито се мониторира, нито има въведени индикатори, нищо няма по тая тема, освен само общи някакви приказки, да ви кажа, че такива проучвания в САЩ сочат, че третата причина за смъртност в болниците са инциденти, медицински и лекарски грешки както ги наричат, т.е. те са в следствие на лоша безопасност, система за безопасност по отношение на пациентите. Виждате какво огромно значение има това нещо и колко много може да се постигне, ако се работи в тази посока. Тук държавата наистина е голям длъжник на пациентите и би могла да направи много в кратки срокове, най-малкото защото до тоя момент нищо не е правено.
Като тип превенция, но вътре, на хората, които се грижат за нас, нали така?
Да, да, да. Включително като провежда анкети сред пациентите, като провежда информационни кампании, че грешките трябва да се изучават, не да се крият, да се превежда обучение на медицинския персонал по отношение на безопасността на пациентите, мерките за приемане на такава безопасност, като въведе индикатори за оценяване на качеството на медицинските услуги и за безопасността на пациентите. Те са множество мерки, добре описани в литературата, известни са, просто трябва да се организират и да се предложат в нашата страна. Това според мен ще даде силен тласък на качеството на медицинската помощ и ще я подобри, ще подобри удовлетвореността на пациентите от медицинското обслужване.
Д-р Стойчо Кацаров: Незасягана тема в България е безопасността на пациентите по време на лечението
![Стойчо Кацаров: Незасягана тема в България е безопасността на пациентите по време на лечението](https://i.id24.bg/i/1795315.webp)
©
пон | вто | сря | чтв | пет | съб | нед |
---|---|---|---|---|---|---|
1 | ||||||
2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 |
16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 |
23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 | 29 |
30 |
Доц. д-р Петър Ненков: Няма сила, която да може да спре един наро...
18:35 / 06.09.2024
Д-р Станислав Пашов, хирург: Между 20-60 милилитра кръв възстанов...
10:04 / 03.09.2024
Зам.-военният министър Иван Пейков: Трета авиобаза "Граф Игнатиев...
08:00 / 30.08.2024
Петринел Гочев: Аз действам на принципа рисувай, или умри
17:34 / 29.08.2024
Проф. Симеон Ананиев: БДЖ реално е фалирала по икономически показ...
16:52 / 26.08.2024
Георги Лозанов: Задачата на медиите е българите да се чувстват в ...
20:53 / 06.08.2024
Актуални теми